-Villiyrtit kannattaa kerätä aamulla, kasteen kuivuttua niiden pinnalta, Tyyra Juka vinkkaa.
Anne Kojola
Villiyrteistä on moneksi – Itse keräämällä saa valita, mitä yrttejä teehen laittaa
Alkukesä on villiyrttien kerääjille kulta-aikaa, kasvit ovat tuoreita ja niissä on kaikki kivennäis- ja hivenaineet tallella. Luonnosta löytyy monipuolinen valikoima syötäväksi ja juotavaksi kelpaavia villiyrttejä. Paras hetki yrttien keruulle on aamu, kun kaste on kuivahtanut kasvien pinnoilta.
– Kerään talven teeainekset villiyrteistä, niin ei tarvitse ostaa kaupasta teetä, ruovesiläinen Tyyra Juka kertoo.
Itse keräämällä saa valita, mitä yrttejä teehen laittaa ja tietää tarkasti mistä ne on kerätty.
– Villiyrtit ovat lähiruokaa parhaimmillaan. Sitä ei tuoteta eikä kuljeteta, vaan sen voi poimia suoraa kasvupaikalta. Jokaisen oikeuksiin kuuluu kukkien ja ruohovartisten kasvien, sekä marjojen ja sienien kerääminen. Tietysti kannattaa huomioida, että kerää puhtaalta paikalta, jossa tie ei mene ihan läheltä, Tyyra Juka jatkaa.
Hän innostui villiyrttien monipuolisuudesta opiskellessaan luonnonvaratuottajaksi.
– Lapsesta asti olen viettänyt kesät maalla. On poimittu marjat ja sienet talven varalle, mutta koulutukseni laajensi näkemään mitä kaikkea luonnosta voikaan hyödyntää. Esimerkiksi maitohorsman versoja voi käyttää parsan tavoin pannulla paistaen ja mesiangervosta saa apua kesäflunssaan. Sen hyväntuoksuisia kukkia voi myös käyttää vaikka kakkutaikinassa tai kakun koristeena.
Tyyra Juka näyttää kuinka maitohorsman lehdet saa helposti irti varresta. Korissa voikukkaa, maitohorsmaa ja mesiangervoa.
Anne Kojola
Maitohorsman kukista saa tehtyä mehua, poimulehtiä voi käyttää esimerkiksi keittoihin, kasvispihveihin ja taikinoihin. Vuohenputken pehmeitä lehtiä voi pilkkoa suoraa salaattiin ja siitä voi tehdä maukasta pestoa.
– Kasveihin kannattaa tutustua alan kirjallisuuden kautta. Esimerkiksi Sinikka Piipon kirja Villivihannekset on hyvä teos. Painettu teksti on luotettavampaa, kuin netin monenkirjavat sivustot, Tyyra Juka vinkkaa.
Orivesiläinen Marjaana Lahtua on pitänyt villiyrttikursseja jo vuosien ajan. Hän on luennenoinut myös Noitakäräjillä ja tulevana suvena hän kertoo villiyrttien käytöstä ennen Käräjäkrillaus-tapahtumaa. Lahtua suosittelee uutta villiyrttiharrastajaa aloittamaan voikukalla ja nokkosella.
– Ne on helppoja tunnistaa ja ovat monipuolisia kasveja. Kummastakin voi pilkkoa lehtiä keiton joukkoon, lättytaikinaan ja lisätä pataruokiin. Nokkosta ei kannata ryöpätä, se kypsyy ruuan mukana. Jos haaksirikkoutuisin autiolle saarelle, toivoisin siellä kasvavan nokkosta, voikukkaa ja siankärsämöä. Siinä olisi ruuat, mausteet ja apteekki mukana. Nokkonen kuntouttaa ja vahvistaa luut, lihakset, jänteet, limakalvot sekä hiukset. Voikukka hoitaa sisäelimiä ja suolistoa, se sopii myös kahvin korvikkeeksi ja ruuaksi. Siankärsämö taas on antiseptinen ja se hoitaa nopeasti tulehdukset ja haavat, Lahtua kertoo.
Villiyrtteihin kannattaa tutustua villiyrttikurssilla tai vaikka luontoa tuntevan ystävän kanssa. Myös taloudellinen puoli on hyvä huomioida.
– Kesällä voi kerätä salaatit, mausteet ja teeaineet itse, tulee isot säästöt, kun kaikkea ei tarvitse ostaa kaupasta.
Marjaana Lahtua on kouluttanut ihmisiä villiyrttien saloihin jo vuosikymmenien ajan. -Omat suosikkini ovat nokkonen, siankärsämö ja voikukka niiden monipuolisuuden vuoksi.
Marjaana Lahtuan hoitotee
Tekee hyvää esimerkiksi poskionteloille
3 mansikan ja 6 vadelman lehteä
– Leikkaa hienoksi silpuksi ja laita mukiin
– Kaada kiehuvaa vettä päälle, anna hautua 3 min
– Nauti!
Käräjäkrillaus ke 3.7. klo 17–20 Laivarannassa ennen grillauksen alkua, villiyrttikouluttaja Marjaana Lahtua kertoo yleisölle villiyrttien käytöstä.